Moskva – Novi ruski predsednik Dmitrij Medvedjev je v Kremlju že skorajda poldrugi mesec in vsaj na zunaj se njegov predsedniški debut prav nič ne razlikuje od prvih predsedniških dni nekdanjega ruskega predsednika in zdaj premierja Vladimirja Putina. Ruske televizijske postaje so spremljale prav vsak njegov korak in novemu ruskemu predsedniku so v povprečju namenile dve uri več programa kot Putinu. Ne glede na to kar 14 odstotkov Rusov še zdaj ne ve, da imajo novega predsednika, je pokazala najnovejša raziskava vseruskega centra za raziskavo javnega mnenja (VCIOM).
Moskva – Mihail Hodorkovski, nekdanji prvi mož propadlega ruskega naftnega velikana Jukosa, je včeraj odslužil pol osemletne zaporne kazni in bi po ruski zakonodaji lahko zaprosil za pogojno izpustitev. Toda oblasti so proti njemu vložile novo obtožnico. Ta Hodorkovskega in njegovega tesnega sodelavca Platona Lebedeva obtožuje še pranja denarja v skupni vrednosti 16 milijard evrov. Na 1660. dan življenja za rešetkami so privrženci Hodorkovskega še zaostrili kampanjo za takojšnjo izpustitev, toda slavni zapornik najverjetneje še dolgo ne bo na prostosti.
Moskva – Znanemu ruskemu odvetniku Borisu Kuznecovu grozi sedemletna zaporna kazen zaradi izdaje državne skrivnosti. Rusko tožilstvo ga preganja, ker je sodišču predložil dokaze o nezakonitem prisluškovanju tajne službe FSB njegovemu klientu, nekdanjemu poslancu zgornjega doma ruskega parlamenta Levonu Čakmakčijanu. Kuznecov je iz Rusije pobegnil in je iz neznanega skrivališča oblasti obtožil, da pod pretvezo državnih skrivnosti kratijo človekove pravice.
Moskva – Moskovsko sodišče se je odločilo premestiti Mihaila Hodorkovskega, nekdanjega prvega človeka propadlega ruskega naftnega velikana Jukosa, iz zapora v mestu Čita v Sibiriji v rusko prestolnico. Tako je zavrnilo pritožbo tožilstva, ki je vztrajalo, da mora biti tudi proces po novi obtožnici – zaradi kraje in pranja denarja so jo proti Hodorkovskemu in njegovemu nekdanjemu tesnemu sodelavcu Platonu Lebedu vložili v začetku februarja – v Sibiriji.
Ljubljana – Na dražbi v Moskvi so po rekordni ceni prodali 22-nadstropno Jukosovo stolpnico v središču mesta, kjer je bil nekoč sedež propadlega ruskega naftnega velikana. Simbol Jukosove nekdanje moči pa presenetljivo ni prešel v roke državnega naftnega podjetja Rosneft, ki je prav z nakupi Jukosovega premoženja postal največja ruska energetska družba, ampak je zdaj v lasti neznanega podjetja Prana. Ker ima takšno ime več deset ruskih podjetjih, za zdaj ni znano, kdo se skriva za nakupom, vrednim 2,87 milijarde evrov, kar je štirikrat več, kot je znašala izklicna cena. Bitka med Rosneftom in Prano je trajala kar tri ure, cena pa se je ustavila šele pri 707. ponudbi.
Ljubljana – Ruska državna naftna družba Rosneft je na četrtkovi dražbi v Moskvi kupila Jukosovo proizvodno enoto Samaraneftgaz, kjer načrpajo 200 tisoč sodov nafte na dan, in tri Jukosove rafinerije. Za zadnje premoženje propadlega ruskega naftnega velikana je Rosneftova podružnica Neft-Aktiv odštela 4,7 milijarde evrov. Za nakup se je potegovala le še manj znana družba Versar. V Rusiji je zdaj v državnih rokah kar 40 odstotkov naftne proizvodnje, prodaja pa Jukosu omogoča poplačilo 22,2 milijarde evrov neporavnanih davčnih obveznosti državi, ki so posledica davčnih postopkov proti Jukosu.
Ljubljana – Z dražbo delnic Rosnefta, ki so bile v lasti propadlega naftnega velikana Jukosa, se je v Rusiji začela dokončna razprodaja Jukosovega premoženja. Skoraj desetodstotni delež Rosnefta je odkupila kar ena od Rosneftovih podružnic, s čimer je Rosneft postal druga največja ruska naftna družba. Za odkup deleža je odštel 7,6 milijarde dolarjev. Na dražbi je sodelovala tudi podružnica rusko-britanske družbe TNK-BP, ki je po velikosti tretja največja ruska naftna družba in je v polovični lasti British Petroleuma.
Rusko tožilstvo je v začetku februarja vložilo novo obtožnico proti nekdanjemu prvemu človeku propadlega naftnega velikana Mihailu Hodorkovskemu, ki v strogo varovanem sibirskem zaporu preživlja osemletno zaporno kazen zaradi goljufij in utaje davkov. Zdaj je obtožen še kraje in pranja denarja v skupni vrednosti več kot 23 milijard dolarjev. Če bo spoznan za krivega, o čemer skorajda nihče ne dvomi, mu grozi dodatnih 15 let zapora. Zagovorniki teze o še enem politično motiviranem procesu opozarjajo na dvojna merila. S takšnim izogibanjem davkom, kakršno očitajo Jukosu, si je menda mazala roke tudi državna naftna družba Rosneft.